När startade folkskolan i Sverige?
Det enkla svaret på den frågan är att folkskolan startade 1842 med antagandet av Sveriges första folkskolestadga. Men eftersom folkskolestadgan föreskrev att socknarna hade fem år på sig att organisera skolgång, var det många socknar som började bedriva folkskoleundervisning först 1847. Detta innebar dock inte att det inte funnits skolor av detta slag tidigare eller att alla barn började gå i skolan 1847.
Skolor som liknade folkskolan hade funnits sedan 1700-talet och i städerna kallades de fattigskolor och på landet sockenskolor. I likhet med folkskolan hade dessa skolor sitt främsta fokus på att lära barnen läsa religiösa skrifter, men det förekom också annan undervisning i exempelvis skrivning och räkning. På landet var det också vanligt att lärare åkte runt i byarna så att barnen i en socken kunde turas om att få undervisning. Detta kallades för ambulerande undervisning.
Med åren blev fattigskolorna och sockenskolorna allt fler och antalet barn som fick undervisning av ambulerande lärare ökade också. När man inför införandet av folkskolestadgan genomförde en inventering av landets folkundervisning år 1839 visade det sig att knappt 9 procent av alla barn i åldern 7 till 14 år gick i vad man kallade fasta skolor och räknar man även in de barn som undervisades av ambulerande lärare utgjorde de barn som fick skolundervisning knappt 14 procent av alla barn. Detta kan jämföras med hur det såg ut 1847, då andelen barn i fasta skolor hade ökat till 27 procent och om man även räknar in dem som fick undervisning av ambulerande lärare var det drygt 52 procent som fick folkskoleundervisning.
Trots denna kraftiga ökning var det fortfarande runt 40 procent av alla barn år 1847 som antingen undervisades hemma eller som inte fick någon undervisning alls. Denna andel minskade sedan successivt och i slutet av 1800-talet var det ”bara” drygt 10 procent av alla barn som inte fick skolundervisning. Vid den tiden hade andelen barn som gick i folkskolan ökat till mer än 80 procent.
Vidare läsning
Den som vill veta mer om hur den svenska folkskolan infördes i Sverige rekommenderas att läsa Johannes Westbergs Att bygga ett skolväsende: folkskolans förutsättningar och framväxt 1840–1900 (Lund, 2014)
Frågan är besvarad av utbildningshistoriker Esbjörn Larsson
Vad tjänade lärare under 1800- och 1900-talen?
Svaret på frågan om vad en lärare tjänade under 1800- och 1900-talen beror självfallet på vilken del av perioden man talar om och vilken slags lärare som man
Läs mer
Vad finns det för litteratur om skolprofessionernas historia?
Professionsteoretiskt perspektiv med fokus på rektors- och läraryrkets tillkomst och historia finns, om än i olika omfattning.
Läraryrkets professionaliseringsprocess har behandlats i flera avhandlingar och artiklar. Dessa tar
Läs mer
När ses första spåren av det demokratiska uppdraget i styrdokumenten?
Skola i samhällets tjänst var titeln på 1940 års skolutrednings betänkande från 1944. I den skrevs det fram att skolan skulle omdanas efter det moderna
Läs mer